השימוש בכלים לחסימת פרסומות גדל ב-70% בתוך כשנה
פירמת עורכי הדין הרצוג, פוקס, נאמן אירחה במשרדיה יום עיון בנושא עתיד הפרסום ברשת ומודלים חדשים של מוניטיזציה
![אריאל יוספי, שותף במשרד הרצוג פוקס נאמן ומנהל תחום הפרסום הדיגיטלי והמוניטיזציה](https://www.pc.co.il/wp-content/uploads/2015/07/ariel.600-600x416.jpg)
"בשנה האחרונה גדל השימוש בחוסמי פרסומות (AdBlocking) ב-70% ביחס לשנה שעברה וכיום עושים שימוש בכלים אלה 200 מיליון משתמשים ברחבי העולם, שמהווים 5% מכלל משתמשי האינטרנט". עם נתונים אלה פתח אריאל יוספי, שותף במשרד הרצוג פוקס נאמן, וכן מנהל תחום הפרסום הדיגיטלי והמוניטיזציה, את יום העיון של המשרד. לדבריו, גוגל (Google) איבדה יותר מ-10% מרווחיה מפרסום עקב כלים לחסימת פרסומות, כשהמרכזי שבהם הוא אפליקציית AdBlocker. עוד הוא ציין כי אצל 47% ממשתמשי האינטרנט בארצות הברית מותקן חוסם פרסומות ובבריטניה, אחד מכל שבעה משתמשים עושה שימוש קבוע בכלי שכזה.
לדבריו, צוות תחום הפרסום הדיגיטלי והמוניטיזציה ב-HFN מוביל תחום ייחודי במשרדי עורכי דין בארץ ובעולם, ומסייע לחברות פרסום ולגורמים נוספים לפעול בדרכים משפטיות הולמות, תוך שמירה על יעילות עסקית. הוא ציין כי אמנם, אין לצוות נתונים ברורים לגבי המתרחש בישראל בתחום חסימת התכנים, אך המשרד מעריך שגם בארץ, בדומה למה שקורה בארצות הברית ובבריטניה, חלה עליה דרמטית בחוסמי פרסומות. "האינדקציות לגבי התרחבות התופעה באה לידי ביטוי, בין היתר, באתרים שמכניסים כלים לזיהוי חוסמי פרסומות כפי שקורה באתר מאקו (Mako). אתר כיכר השבת הגדיל ועשה כשביקש ממשתמשיו להפסיק את השימוש בחוסם פרסומות בטענה שזו עבירה על הלכות דאורייתא", אמר.
מעבר לנתונים שהוצגו בפתיחה, העיתוי לאירוע קשור, לדברי יוספי, בהתפתחויות אחרונות כגון אישור בתי המשפט באירופה לפעילות חברות שעוסקות ב-AdBlocking, ההכרזה של אפל (Apple) שמערכת ההפעלה החדשה iOS 9 תתמוך בתוספים חוסמי פרסום בדפדפן ספארי, והודעת AT&T על כוונתה לחסום פרסומות למנוייה. לדבריו, בחודשים האחרונים התחזקה מגמה זו ומספר ספקי תקשורת נוספים בארצות הברית ובאירופה כבר מציעים שירות של חסימת פרסומות דרך תעבורת האינטרנט, כדי לסייע בטיוב התוכן למנויים שלהם.
מטבע הדברים, יותר ויותר עניינים בתחום זה באים לפתחו של העולם המשפטי. כך למשל נדונו לאחרונה שני תיקים בבתי משפט בגרמניה לאחר שספקי תוכן תבעו את AdBlock בטענה של תחרות בלתי הוגנת. בית המשפט דחה תביעות אלה והכריע לטובת המשתמשים וזכותם להתקין כלים חוסמי פרסום.
האם למשתמש יש זכות להסיר תוכן פרסומי מטריד?
"ההתפתחויות הטכנולוגיות שמאפשרות חסימת פרסומות יוצרות זעזוע במודל הרווח המוכר בעולם תוכן האינטרנט, כך שמו"ל אינו יכול עוד לקחת כמובן מאליו את המודל העסקי שבו הוא משלב פרסום בתוכן חינמי. אט אט הולך הסדר הישן ומתערער וסוגיות חשובות דורשות מענה", אמר עו"ד ד"ר נמרוד קוזלובסקי, יועץ בכיר במשרד HFN. קוזלובסקי העלה את השאלות אליהן נדרשים מומחים בעולם המשפטי – האם למשתמש יש זכות להסיר תוכן פרסומי מטריד? האם המו"ל אכן יכול לקבוע שהחבילה כפי שהוא מגיש למשתמש אינה ניתנת לשינוי בטענה של שלמות התוכן וזכויות יוצרים? האם ספק התקשורת אמור להישאר צינור בלבד או שיש לו זכות להסיר פרסומות בטענה של מיטוב תכנים למנוייו? האם לבעלי הפלטפורמה, דהיינו הדפדפן או מערכת ההפעלה של ההתקנים השונים, מותר להציע למשתמשים אפשרויות של חסימת פרסום או האם זה החוק שצריך להסדיר עניינים מתוך הגנה על אינטרס ציבורי והיבטים אחרים?
סוגיות משפטיות נוספות שקשורות בשאלות אלה נוגעות לדברי קוזלובסקי באפשרות שכלי החסימה מבצעים שינויים בקוד האתרים, דבר שחלק מהגורמים רואים בו עבירה, או בכך שחלק מהכלים החוסמים מאפשרים לפרסומות מסוימות לעבור את הסנן שלהם וזאת תמורת תשלום נוסף של המפרסם.
![יום העיון של פירמת HFN](http://kcs.pc.co.il/wp-content/uploads/2015/07/hfn.600.jpg)
יום העיון של פירמת HFN
בפאנל, שהתקיים במסגרת יום העיון, נדונו עתיד המודלים העסקיים תחת המתח שבין הפרסום לחופש מפרסום ברשת, ודרכי הפעולה האפשריות של המו"לים והגורמים השונים. בין היתר עלה בפאנל כי חסימת אמצעי פרסום קלאסיים כמו באנרים ופופ-אפים, מובילים לחיפוש אחר חלופות אחרות כמו פרסום במדיה חברתית וערוץ של Native Advertising. הפתרון למתח הקיים, הסכימו חברי הפאנל, מצוי באיזון שבין מודל הרווח למודל הכרה בצרכים של המשתמש וציפיותיו לקבלת ערך מבלי שיחוש מוטעה; במצב זה קל יותר להסכים על הלגיטימיות של הפרסום.
שאול אולמרט, מנכ"ל PlayBuzz, שפיתחה פלטפורמה שמאפשרת לאתרי תוכן ליצור תוכן פרסומי אטרקטיבי, אמר בהרצאתו כי כאשר התוכן אינו מטריד בהופעתו והופך לחלק רלוונטי בחוויית השימוש, אזי נוטים הגולשים להתעניין יותר בערכו. לדבריו, השימוש הגובר בחוסמי פרסומות היא תגובה מתבקשת של המשתמשים למצב בו הם מופגזים בכמות עצומה של פרסומות לא רלוונטיות ולא מעניינות עבורם. לדבריו, רק שני אחוזים מהגולשים שנכנסים לפרסומת אכן מגלים בה עניין. לעומת זאת, פרסום מסוג Native Advertising, מושך אליו גולשים רבים שאף נמצא שהם מקדישים זמן רב לתוכן ביחס למודעות פרסום מסורתיות.
![שאול אולמרט, מנכ"ל PlayBuzz](http://kcs.pc.co.il/wp-content/uploads/2015/07/shaul.600.jpg)
שאול אולמרט, מנכ"ל PlayBuzz
לסיכום אמר יוספי כי עתיד סוגיית חסימת הפרסום צפויה להיות דומה לתמורות שחלו בתחום הפרטיות ברשת. "בשלב מסוים כשאתרים החלו להפר באופן גס פרטיות משתמשים, רגולטורים ובתי משפט החלו להגדיר ולחייב עמידה בסטנדרטים הולמים של פרטיות. תקנות אלו הובילו למגמה של חשיפת תנאים והגבלת השימוש בנתונים פרטיים בעת הורדת מוצרים חינמיים, שינוי זה גרם למשתמשים לתת אמון ולהסכים יותר מאי פעם לשלם את המחיר שכרוך בהורדה שכזו. אף בתחום חסימת הפרסומות צפוי כי בעלי התכנים לא יפנו משאבים למלחמה בחוסמי הפרסומות אלא בניתוח הערך עבור הצרכן ובניית מודל פרסום שיביא ערך ללקוח, במצב זה סביר שבתי המשפט ימצאו את נושא החסימה לגיטימי פחות".
הבעיה האמיתית אינה בפרסומות כשלעצמן, אלא בתופעה מכוערת שהן משמשות מסווה לכריית מידע אישי ופרטי יחד עם שורות קוד מסויימות באתר. מידע זה הוא הכסף הגדול ונמכר כמעט לכל דיכפין כולל לכנופיות האקרים. באתר הזה למשל: Privacy Information Privacy Policy: http://clicky.com/terms Data Collected: Anonymous (Browser Information, Date/Time, Demographic Data, Hardware/Software Type, Internet Service Provider, Page Views ) Pseudonymous (IP Address (EU PII), Clickstream Data) Data Sharing: Undisclosed Data Retention: Undisclosed Privacy Policy: http://www.outbrain.com/legal/privacy-713 Data Collected: Anonymous (Browser Information, Date/Time, Demographic Data, Hardware/Software Type, Interaction Data , Page Views , Serving Domains) Pseudonymous (IP Address (EU PII), Device ID (EU PII)) Data Sharing: Aggregate data is shared with 3rd parties. Data Retention: As long as necessary to fulfill a business need or as required by law.